Prvi rezultati finskog eksperimenta sa osnovnim dohotkom
Uvođenje koncepta osnovnog mesečnog dohotka u iznosu od 560 € za 2000 državljana Finske u prvoj godini eksperimenta nije dovelo do očekivanih rezultata na tržištu rada. Podaci iz izveštaja ukazuju na to da primaoci osnovnog dohotka nisu bili ni bolji ni lošiji od kontrolne grupe u pronalaženju posla. Međutim, ispitanici su bili znatno srećniji, zdraviji i bez stresa što je uticalo na bolje rezultate u osećaju opšteg blagostanja.
Eksperiment ima za cilj da proveri da li će uvođenje osnovnog mesečnog dohotka poboljšati sistem socijalne zaštite i dovesti do veće pomoći i podsticaja za zapošljavanje. U 2017. godini nasumično je izabrano 2000 nezaposlenih Finaca i Finkinja starosti između 25 i 58 godina, koji su naredne dve godine svakog meseca dobijali platu od 560 €. Ovaj iznos im je bio zagarantovan i isplaćivao se i u slučajevima da su oni pronašli posao.
Juha Jarvinen (39), jedan od primalaca dohotka, izjavio da je ovaj eksperiment promenio njegov život, budući da je šest godina bio nezaposlen. Nakon svetske ekonomske krize iz 2008. godine, njegov posao sa pravljenjem drvenih okvira za prozore je propao i od tada nije uspevao da se zaposli ili pokrene novi posao. Primanje osnovnog dohotka mu je omogućilo da započne novi posao sa pravljenjem bubnjeva.
„Osetio sam se kao slobodan čovek, kao neko ko je izašao iz zatvora ili ropstva. Srećan sam jer je učestvovanje u eksperimentu učinilo da se ponovo osetim kao ravnopravan član društva”, rekao je Juha Jarvinen.“
![](https://static.wixstatic.com/media/e01bf9_34907acff23f4f369fc71e9a6ebcebed~mv2.jpg/v1/fill/w_754,h_651,al_c,q_85,enc_auto/e01bf9_34907acff23f4f369fc71e9a6ebcebed~mv2.jpg)
Prvi rezultati ukazuju na to da je eksperimentalna grupa zaradila neznatno više novca (21€ godišnje) i da su radili pola dana duže u odnosu na kontrolnu grupu nezaposlenih. Eksperimentalna grupa je pokazala viši nivo sreće, opšteg zadovoljstva i zdravstvenog stanja.
Konačne rezultate eksperimenta možemo očekivati u 2020. godini.
Ovaj koncept dobija na značaju poslednjih godina s rastom nejednakosti između bogatih i siromašnih širom sveta i vlade pokušavaju da reše socijalne probleme koji su povezani sa brzim tehnološkim promenama na tržištu rada. Eksperiment sprovodi Kela (Kansaneläkelaitos), Finska agencija za socijalno osiguranje sa ciljem pronalaženja najboljih načina za reformu finskog sistema socijalnog osiguranja koji bolje odgovara na savremene izazove na tržištu rada.
Comentários